Utdanningskvalitet. Det var hovedtemaet på årets NOKUT-konferanse, som gikk av stabelen i Oslo denne uka.
Fragmentert
Ett av de sentrale spørsmålene tilknyttet dette er om flere høyskoler bør få universitetsstatus. I en paneldebatt under konferansen kom Collett med en bredside mot universitetsambisjonene.
– Jeg husker tilbake til den tiden da ivrige nyutdannede akademikere dro ut for å etablere distriktshøyskoler. Det er ikke uproblematisk å etablere et akademisk miljø basert på noen få fagpersoner. Det sier seg selv at det blir lite og fragmentert når man ser de samme tre - fire personene rundt lunsjbordet hver dag i 20 år, sier professoren.
Han besitter en usedvanlig debattmessig skarphet, og leverer sine argumenter med underholdende brodd.
Skjemt
– Universitetet i Oslo bør vurdere følgende: Hvorfor ikke kjøpe noen høyskoler? Dit kan vi sende noen av dem som er lei av å være forskere. Så kan de etablere et undervisningsopplegg, være der noen år og så returnere, sier Collett med et solid glimt i øyet.
Det er likevel alvor bak hans akademiske skjemt.
– Dette vil være en bedre måte å drive høyskole på enn måten det gjøres på i dag, sier professoren.
![DNV](https://images.gfx.no/80x/2753/2753085/DNV_logo.png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy295,cw3990,ch1330,2000x/2852/2852260/_EEW0201mindre.jpg)
Etterspurt
Petter Aasen, rektor ved Høgskolen i Vestfold, var en representantene for høyskolene på konferansen.
Han mener det er naturlig at høyskolene har ambisjoner.
– Det vi tidligere kalte korte profesjonsutdanninger vil om få år være masterutdanninger eller ha tilhørende videreutdanning av god kvalitet. Grunnen er jo at vi ser økt etterspørsel i arbeidslivet etter kandidater med mastergrads- og doktorgradskompetanse, sier Aasen.