Et av instrumentene i den amerikanske orbitalsonden Mars Odyssey har til oppgave å skaffe data om vann i form av is under Den røde planets overflate. Instrumentet registrerer mengden av energirike nøytroner som avgis til rommet når kosmisk stråling trenger ned gjennom den tynne Mars-atmosfæren, treffer overflaten og påvirker grunnstoffene der. Hvis overflaten inneholder hydrogen, vil energirike nøytroner på vei ut bli absorbert. Nøytrondetektorer kan således skaffe et bilde av ismengden i overflaten. Store konsentrasjoner av is er bl.a. funnet i området ved Mars' sydpol. Nøytrondetektorene tilhører sondens gammastråle-spektrometer.
Et annet instrument foretar målinger av strålingsmiljøet på Mars. Dette instrumentet, med betegnelsen Marie (Martian Radiation Environment Experiment), stoppet å sende data i august i fjor, altså på vei mot Mars. I slutten av februar begynte en iherdig feilsøking, og 13. mars begynte instrumentet atter å samle data. Informasjon overført før kommunikasjonsproblemet oppsto, antyder at strålingsnivået i en del av høylandsområdene på Mars kan utgjøre en helserisiko for mennesker som besøker Mars en gang i fremtiden.
Risikoen er moderat i lavlandsområdene. Ikke overraskende, fordi lavlandsområdene har mer atmosfære som kan hindre enkelte partikler i den kosmiske strålingen å nå overflaten.
![Bewi](https://images.gfx.no/80x/2804/2804082/last%2520ned%2520(3).png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy909,cw3333,ch1111,2000x/2852/2852172/DSC09536.jpg)
http://antwrp.gsfc.nasa.gov/apod/image/0203/nmars_odyssey_full.jpg
--