I løpet av juni kommer en forskningsrapport fra Arild Hervik, professor ved Høgskolen i Molde og tidligere leder av Hervik-utvalget, om betydningen av maritimt næringsliv ute i regionene. Spesialrådgiver Per Bruun-Lie i Maritimt Forum håper studien vil varsle om bedre tider, og at den vil gi myndigheter og politikere en dypere forståelse av hvor viktig det er at aktørene i denne næringen er konkurransedyktige ute i verden.
– Undersøkelsen gjennomføres i samarbeid med de regionale forskningsmiljøene langs hele kysten for å dokumentere viktige vekstfaktorer og forutsetning for nyskaping og samarbeid mellom bedriftene. Den tar sikte på å utdype de regionale betydninger og de ulike regioners plass i det totale bildet, opplyser Bruun-Lie til Teknisk Ukeblad.
Vil bli i teten
Visjonen til Maritimt Forum er at Norge fortsatt skal være blant verdens ledende maritime nasjoner. De siste 100 år har norske bedrifter levert avanserte, innovative produkter og tjenester med høyt kunnskapsinnhold. Bruun-Lie mener det krever godt samspill innad i næringen og samtidig rammebetingelser fastlagt av regjeringen som ikke setter næringen og dens ansatte i en ugunstig internasjonal konkurransesituasjon.
Det siste halvannet året har 61-åringen vært en del av sekretariatet i Maritimt Forum, stadig på farten og med mange jern i ilden på én gang. Før det har han mangeårig erfaring som leder i små og mellomstore bedrifter i maritim næring, nasjonalt og internasjonalt.
Forankret
– For Maritimt Forum er det viktig å bidra til at landets internasjonale næring fortsatt skal være forankret i Norge. De forskjellige bransjene i næringen er avhengig av hverandre. Vi er avhengig av sjøfolkene, verftene, rederiene, leverandørene, meglerne, de spesialiserte bankene og forsikringsselskapene og den maritime IT-bransjen. Den vesentligste del av norsk IT-bransje retter seg mot maritim sektor og er viktig for at vi fortsatt kan satse på å være ledende i verden.
Bruun-Lie syns ikke Stortingsmeldingen fra midt på 1990-tallet, som ga positive føringer for næringer, er fulgt godt opp av politikerne. Men i revidert nasjonalbudsjett varsler regjeringen at den vil følge opp med tiltak i statsbudsjettet til høsten for å sikre konkurransedyktige betingelser for norske sjøfolk og norske verft.
Like betingelser
– Det er viktig at refusjonsordningen for sjøfolk videreføres som nå. Regjeringen innser at ordningen oppfattes som usikker ved at bevilgningen må vedtas hvert år. Vi må sikre at norske sjøfolk har samme betingelser i forhold til utenlandske sjøfolk, slik at vi opprettholder en stamme av norske toppledere om bord, sier Bruun-Lie.
Han trekker også frem situasjonen for verftene. Verftsstøtteordningen som var internasjonalt gjeldende i mange år, falt bort i EU og Norge fra årsskiftet..
![DNV](https://images.gfx.no/80x/2753/2753085/DNV_logo.png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy295,cw3990,ch1330,2000x/2852/2852260/_EEW0201mindre.jpg)
– Men nå ser vi at EU vil gjeninnføre en ordning med kontraktsstøtte på grunn av konkurransen fra koreanske verft. I tillegg har EU ordninger med hensyn til forskning og omstilling. Også her må norske myndigheter bistå næringen med tilsvarende ordninger, sier Per Bruun-Lie.
Daglig leder Svein Muffetangen i Maritimt Forum etterlyser en større innsatsvilje for rederiene. Etter innstrammingene i skattereglene i tidligere budsjettforlik er den norske rederiskatteordningen i utakt med betingelsene ellers i Europa, skriver Muffetangen i en pressemelding. Reduksjonen i avskrivingssatsene fra 20 pst til 14 pst rammer særlig mindre og nystartede rederier som ikke benytter tonnasjeskattemodellen.