Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling (OECD) har gjennomgått bredbåndsprisene i alle sine medlemsland i rapporten "Communications Outlook 2007".
Sverige billigst
Rapporten lister opp prisene i to ulike kategorier, en for laveste pris uavhengig av båndbredde og en for laveste pris per Mbit\s, med priser innhentet i oktober 2006.
![DNV](https://images.gfx.no/80x/2753/2753085/DNV_logo.png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy295,cw3990,ch1330,2000x/2852/2852260/_EEW0201mindre.jpg)
På listen over laveste "entry level broadband"-pris finner vi Sverige på toppen, med bredbånd helt ned i 64 kroner måneden fra leverandøren Comhem. Denne linja er imidlertid bare på skarve 256 kbit\s.
Videre på lista følger Danmark (65 kr), Sveits (74 kr), USA (94 kr), Frankrike (96 kr) og Nederland (96 kr). Av disse hadde den franske leverandøren Neuf Telecom det desidert raskeste tilbudet med 20 Mbit\s.
Middelmådig i Norge
Norge finner vi ikke før helt nede på 13.-plass av de 30 landene, med et laveste bredbåndstilbud på ca. 118 kroner.
Mexico er det landet i OECD hvor det er aller dyrest å skaffe seg bredbånd. Minst 308 kroner i måneden må mexicanerne ut med.
Denne lista tar altså ikke hensyn til båndbredde fra de ulike leverandørene, ei heller snittpris.
Åtte ganger billigere
På lista over lavest pris per Mbit\s topper Japan, med priser helt ned i 1 krone og 27 øre per Mbit\s. (127 kroner for 100Mbit\s fra Yahoo!BB). VIdere kommer Sverige (2,06 kr), Korea (2,47kr), Finland (3,49 kr) og Frankrike (4,83 kr).
Norge kommer her på en 12.-plass, med 17 kroner og 55 øre per Mbit\s som det billigste. Det er altså opptil åtte ganger billigere i Sverige enn i Norge.
Ifølge rapporten hadde bredbåndsprisene i medlemslandene i snitt gått ned med 19 % og økt i hastighet med 29 % fra oktober 2005 til oktober 2006.
– Bedre infrastruktur
Direktør Willy Jensen i Post- og teletilsynet forteller at tilsynet er klar over at det kan være til dels langt dyrere for bredbånd i Norge enn hos Søta Bror.
– Den politiske forklaringen ligger selvfølgelig i at de svenske myndighetene har investert langt mer i infrastrukturen for bredbånd enn hva norske myndigheter har gjort. Samtidig tror jeg at konkurransesituasjonen er hardere i Sverige, slik at det er en kombinasjon av disse to tingene som gjør at prisnivået er såpass mye lavere, sier han til TU.no.
– Pent og rolig
OECD-rapporten peker på det faktum at både Japan, Sverige, Korea og Finland har kraftig utbygd fibernettverk for bredbånd, noe som kan stå for en stor del av forklaringen. Jensen mener fiberutbyggingen i Norge går relativt sakte.
– Fiberutbyggingen foregår liksom pent og rolig, nærmest i det skjulte. Samtidig har ADSL såpass god kapasitet at det i all hovedsak tilfredsstiller kravene så langt her til lands. Det er imidlertid sannsynlig at distriktskommunene i stor eller liten grad kommer til å lide, ettersom infrastrukturen der er dårligere, i tillegg til at ADSL mister kapasitet jo lengre avstandene blir. Det er dermed grunn til å stille spørsmål ved hvor mange av de 95 % man skryter av som faktisk har en akseptabel bredbåndskvalitet, sier Jensen.