Han hadde med seg tolv investorer, kapitalel var 28.000 US dollar pluss utstyr, viten, verksted og varer.
Ford så at "automobilen" ville bli banebrytende for et nytt samfunn, etter hestens og dampens. Det selv ikke Ford så, var omfanget.
Ford Motor alene har til nå bygget nærmere 300 millioner biler, verden over.
Henry Ford var en enkel mann, født i 1863 av lutfattige irske innvandrere. Slekten flyktet fra Cork under The potato famine i 1845. Nøden var stor og Amerika lokket.
Ford jobbet i fabrikken til universalgeniet Edison i Detroit, der han lærte seg mekanikk, tidsstudier og serieproduksjon.
Ford fant ikke opp verken bensinmotoren eller bilen, det gjorde tyskerne, men han skal hvertfall ha æren av fullskala serieproduksjon.
Global operasjon
Fra starten var Ford Motor Co. en global organisasjon. Bare måneder etter etableringen i Detroit i 1903, ble de to første Fordene pakket ut i London. De skulle til Cordingley-utstillingen.
Her ble de lagt merke til av Aubrey Blakiston. Han startet et agentur, bestilte et dusin Modell A-Ford og leide et lokale i Long Acre - et kjent senter for karosseribygging og vognmakere i London.
Kraftsenteret i Fords tidlige europeiske virksomhet skulle raskt vise seg å bli nettopp Storbritannia. Der blomstret salget av den firesylindrede Model N i 1906. I 1909 ble britiske Ford Motor Co. etablert. I oktober 1911 åpnet Fords første fabrikk utenfor Nord-Amerika, i Trafford Park i Manchester.
Henry Ford hadde en visjon om Modell T: Den skulle være den første "verdensbilen". Bortsett fra nyanser i lakk og interiør av hensyn til nasjonale preferanser, var bilene like.
![DOF](https://images.gfx.no/80x/2852/2852950/Dof_idOIFAmXi9_0.png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy220,cw1600,ch533,2000x/2853/2853399/Riser-Transfer-2.jpg)
I rask takt åpnet Ford fabrikker og monteringsanlegg over hele Europa. En fabrikk ble t.o.m. åpnet i russiske Nisjni-Novgorod (Gorki) i 1931, for å lisensbygge Ford'er. Fabrikken ble snart svingt over til å bygge de traktorer Stalin trengte for å revolusjonere landbruket.
Senere ble fabrikken "overtatt" av Stalins ministerium for automobilbygging og omdøpt til GAZ. GAZ bygget et par millioner Volga og svært mange lastebiler. Fabrikken bygget også et utall militære kjøretøyer og stridsvogner.
Sviktende marked
Inntil 1927 var det meste av Fords drift basert på T-modellen, som ble tungt avgiftsbelagt etter motorstørrelsen i Europas proteksjonistiske markeder.
Fra å være verdens mest solgte bil opplevde den sviktende salg; andre produsenter kom med lettere og raskere biler.
Lanseringen av den nye Modell A i 1928 falt sammen med en revurdering av hvordan Ford skulle drive virksomhet i Europa: Kraftsamling, var løsenet.
Europa fikk en smell etter det amerikanske børskrakket i 1929. Noe måtte gjøres. Fords manglende lønnsomhet ble snudd i 1932. Da kom den første Ford-bilen spesielt laget for dette markedet: Modell Y, med 933-kubikks motor.
Etter en utvikling på bare fem måneder ble den i februar 1932 vist som prototyp. I august var bilen i full produksjon. Det tok ti måneder å få skissen klar for full serieproduksjon. Denne bransjerekorden er fortsatt ikke slått.
![Schneider Electric](https://images.gfx.no/80x/2717/2717830/squarelogo_RGB.png)
![Forenkler bærekraftsrapportering i datasentre](https://images.gfx.no/1000x333/2833/2833606/EcoStruxure_IT.jpg)
Jagerfly
Under 2. verdenskrig ble Ford-fabrikkene i stor grad omstilt til militær produksjon.
Bombefly, jagerfly, V12-motorer for jagerflyet Mustang; stridsvogner, Jeep, motorer for motortorpedobåter - det meste av det US Army, Navy og Air Force brukte kom fra en Ford-fabrikk.
Det britiske Ford-selskapets bidrag til krigsinnsatsen var stort. Dagenham-anleggene i London bygde mer enn 13.000 beltekjøretøyer, en kvart million V8-motorer og over 185.000 militærkjøretøyer.
Ford Manchester produserte over 30.000 kompressor-matede 27-liters Merlin V12 flymotorer for Hurricane, Spitfire, Mosquito og Lancaster.
Tysk Ford - og engelsk
Köln lanserte sin første etterkrigs personbil i 1948 - den berømte "Buckel"-Taunus (pukkelryggen).
Denne todøreren var en futuristisk kombimodell med frontlyktene integrert i støtfangeren. Den ble produsert helt frem til 1955, da kom Taunus.
Engelske Ford Consul og Zephyr og Zodiac kom i 1950. De hadde Fords første toppventilerte motorer, kraftige selvbærende karosserier og sto for verdenspremieren på MacPhersons uavhengige forhjulsoppheng - et system som nå nærmest er industristandard.
I 1962 kom engelske Cortina, en modellserie som ble legendarisk i industrien. Samtidig kom tyske Taunus 12M, som med en ny V4-motor var Fords første forhjulsdrevne bil.
Konstant forandring
Gjennom det siste kvarte århundret har Ford gjennomgått flere radikale forandringer. Med Sierra i 1982 startet Ford trenden med effektiv aerodynamisk form.
Andre kjente modeller fulgte, som Escort, Scorpio, Mondeo og Focus. Alle disse er etter tur blitt Årets bil i Europa. Escort og Focus er dessuten blitt verdens mest solgte modeller.
I jubileumsåret bygges merkene Ford, Mercury, Lincoln, Jaguar, Mazda, Volvo, Landrover og Aston Martin; antallet er syv millioner.
I sum har Ford bygget nærmere 300 millioner biler siden starten.
Utsagnet "han satte verden på hjul", lansert om Henry Ford i 1945, virker mer sant enn noensinne.