PER-CHRISTIAN ENDSJØ
er teknologiutsending i Singapore
per.christian.endsjo@ntc.no
![DNV](https://images.gfx.no/80x/2753/2753085/DNV_logo.png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy295,cw3990,ch1330,2000x/2852/2852260/_EEW0201mindre.jpg)
@brd1:FORSKERE LIKER KONTAKT med kolleger i andre land. Det gir større idétilfang, stimulerer til konkurranse og raskere fremdrift. Derved øker også verdiskapingen.
Under den kalde krigen oppsto en intens FoU-rivalisering mellom Sovjetunionen og de vestlige land anført av USA. Norske eksportører av høyteknologiprodukter fikk flere ganger betale dyrt for overivrige salg til Sovjet. Stormaktsrivaliseringen var et spørsmål om hegemoni. Denne striden er avblåst og USAs hegemoni er uutfordret.
Hvis vi har en følelse av at USAs hegemoni ikke vil vare evig, kan det være en fornuftig strategi å huske noen av de aktsomhetsregler vi lærte oss i tidligere tider. Helt frem til begynnelsen av det 19. århundre var Kina verdens største og mest avanserte økonomi. Men landet forbrukte sin energi på kontroll av individer og ikke på økonomisk verdiskaping. Fra opiumskrigene og 150 år fremover ble Kina utnyttet og ødelagt av datidens stormakter.
Kina i vekst
Etter at Den Xia Ping la om den økonomiske politikken, har Kina på noe over 20 år igjen blitt en økonomisk stormakt - verdens femte største målt etter konvensjonelle mål, men mye basert på importert kunnskap.
Store utenlandske investeringer er i ferd med å gjøre landet til verdens produsent av industrielle forbruksvarer. Mye er for verdensmarkedet, men i økende grad er produksjonen også rettet mot den kinesiske forbruker. I dag har Kina flest mobiltelefoner og har tatt over etter Japan som verdens nest største marked for datamaskiner.
Over de siste 20 årene har mer enn 400.000 kinesiske studenter tatt utdannelse på master- eller doktorgradsnivå i den vestlige verden. Kina planlegger måneferd i overskuelig fremtid. Den raske fremdriften skyldes ikke bare import av kunnskap. I økende grad vil vi se en selvstendig utvikling av kinesisk teknologi og vitenskapelige resultater. Dette har fått noen til å reise spørsmålet om en mulig fremtidig rivalisering Kina - USA. Det vil være i alles interesse at dette blir en fredelig kappestid.
Opphavsretten
Hvor skal vi søke våre samarbeidspartnere innen teknisk- og vitenskapelig forskning og utvikling? Alle er forberedt på at enkelte land kan tilby ubehagelig liten beskyttelse for opphavsrett. Spørsmålet blir om høyteknologi i fremtiden kan bli utsatt for de samme begrensninger på sin omsettbarhet som vi opplevde under den kalde krigen. Det kan vi ikke utelukke.
I Asia kan vi observere at samtidig som utrolige summer investeres av vestlige selskaper i nye kinesiske produksjonsanlegg stappfulle av vestlig teknologi, skjer investeringene i de mest avanserte anleggene for produksjon av datamaskinenes kretskort ikke i Kina. Investorer fra USA, EU, Japan og Taiwan går til Singapore - ikke fordi det er billigst, men fordi intellektuelle retter er beskyttet og for ikke å havne i en mulig hegemonistrid mellom kjemper. De mindre landene kan i en foranderlig verden representere opsjoner som det er nyttig å ta med seg.