Fredrikstad: Formteknikk lager former til støping og pressing av detaljer i plast og metall. En støpeform krever nøyaktig tilvirkning fordi detaljen som kommer ut etter støpingen, helst skal være oppunder 100 prosent korrekt. Hver gang.
- Trykket når massen sprøytes inn i formen, får ikke lov til å påvirke den, ikke varmeutvikling og kjøling heller, forklarer Thomas Løvli, som eier Formteknikk AS sammen med sin bror Knut Arne og faren Knut.
Er det mye masse ett sted og lite et annet, må formmakerne vite hvordan de skal kompensere for dette, med kjølekanaler og oppspenning/formfasthet, slik at detaljen ikke er vridd og vrang da den kommer ut etter prosessen. Det skal noen ganger svært lite til før detaljene kommer ut med uakseptable spenninger fordi kjøling og herdetid ble feil i enkelte områder. I tillegg til dette må formmakeren tenke på at ulike materialer krever ulike former. Det er noe annet å høyhastighetspresse deler av en glassfibermettet plast eller en tøff herdeplast, enn å lage noe enklere, for eksempel i termoplast.
![Bewi](https://images.gfx.no/80x/2804/2804082/last%2520ned%2520(3).png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy276,cw3158,ch1053,2000x/2852/2852664/DSC09584-2.jpg)
Mye går til bil
Thomas Løvli overtok for en tid siden femti prosent av selskapet sammen med sin bror, mens faren eier resten. Selskapet ble etablert i 1970 av faren Knut, sammen med Arnfinn Helgesen. Begge var verktøymakere. Thomas forteller at åtte av ti kunder er selskap som bruker formene til å lage deler til bilindustrien, stort sett den svenske. Oppgavene er spennende, men marginene små, anser han.
Virksomheten har økt fra år til år. Nå holder bedriften til i eget anlegg på Lisleby. De lever av å utvikle, konstruere, bygge og teste avanserte formverktøy og bruker topp moderne data- og maskinutstyr for å gjøre jobbene. Kravene til målnøyaktighet er større enn noensinne, kravene til levering i riktig tid til riktig pris er også blitt langt strengere. Samtidig bygger myndighetene ned utdanningen av verktøymakere på grunn av lav etterspørsel, så Thomas stiller et berettiget spørsmål ved hvor lenge slike bedrifter egentlig kan holde på. Det er begrenset hvor mange lærlinger de har råd til å ta inn.
Smått og mellomstort
Bedriften har tretten medarbeidere og selger for rundt ti millioner kroner i året. Av omsetningen er omkring 80 prosent små og mellomstore verktøy. Det største de kan lage, er store, komplekse konstruksjoner på hele tre tonn. Underleverandører i Sverige er den største kundegruppen. Hos disse har Formtek skaffet seg et godt rykte.
Jevnt over anses norske småselskap med rendyrkede spesialiteter for å være pålitelige, nøyaktige og ikke så altfor dyre. Etter hvert har utenlandske eiere overtatt den svenske bilindustrien, og dette kan virke inn på de norske leveransene. Saab er spist av GM, og Volvo av Ford. Om det viser seg at gigantene har andre innkjøpsfilosofier enn de gamle selskapene hadde, kan det hende at så vel svenske underleverandører som norske spesialselskap ligger tynnere an enn på lenge.
- Vi finner nok en utvei, selv om det i noen år nå har sett ut som om de styrende her i landet driver og legger ned norsk industri, sier Thomas Løvli.