Den eller de som løser problemet med rensing av avgassene fra kraftverk, samt finner nye løsninger for å generere kraft som gjør det enklere å rense CO2 fra avgassene, kan både bli rik og berømt.
Felles for områdene det forskes på, er at det i liten grad satses på rensing av eksos fra gassturbiner. Årsaken er at CO 2-mengden fra gassturbiner er lav. Kun 3 - 4 prosent av innholdet i avgassene er CO 2 , mens for kullkraftverk er de samme tallene 12 - 14 prosent.
- Et tradisjonelt anlegg med aminrensing vil dermed gi 3 - 4 ganger så mye CO 2 ut per prosessert kubikkmeter av gass, som fra et gasskraftverk med den samme investering og driftskostnad. CO 2 herfra vil derfor bli langt billigere enn CO 2 fra et gasskraftverk basert på turbiner, forteller Marius Noer i Elsam. Elsam er i dag Danmarks største produsent av kullkraft.
Gips
En bieffekt av CO 2-rensing ved kullkraftverk, er at aminrenseanlegget også vil fjerne de siste rester av SO 2 og NO x. SO 2-rensingen av kullkraftverkene har vært lønnsomm butikk. Avfallsproduktet går i sin helhet i dag til gipsproduksjon. Nesten all gips produsert i Europa er basert på avfall fra kullkraftverkene. - Men et marked for CO 2 synes uklart, og vi vil ikke rense avgassene før det finnes et kommersielt marked, understeker Noer.
Men den store forskjellen i CO 2-mengden i avgassene, medfører også at flere land i Europa langt på vei kan klare sine CO 2 -forpliktelser ved å erstatte kullkraftverkene med gasskraftverk. Prognosene som EU har for kraftgenerering i 15 medlemsland antyder dette, vel og merke før årets utvidelse hvor olje og kull-forbruket mer enn halveres frem til 2010.
Til sementproduksjon
Den lave mengden CO 2 i avgassene fra gasskraftverkene kan være til til nytte dersom kraftverket står i tilknytning til annen industri. En mulig plasseringer for det planlagte gasskraftverket i Grenland, er nettopp ved sementfabrikken i Brevik. Norcems anlegg er et av de største punktutslippene i Norge for CO 2, siden kull er hovedbrenselskilden for kalkbrenningen i forbindelse med sementproduksjonen.
Den lave konsentrasjonen av CO 2 i eksosgassen fra gassturbiner, kan medføre at eksosen kan føres inn som fødeluft til sementovnene. - Eksosen er i alt vesentlig luft. Vi skal derfor gjennomføre en studie for å se på hva vi får ut av å bruke eksosen som luft for ovnene. Vi skal se på hvordan det vil påvirke sementproduksjonen, forteller Hans Aksel Haugen i GassTek.
Rakettteknologi
En helt annen metode å løse CO 2-problemet på, er å bruke en annen teknologi til å skape energi på, for eksempel bruk av naturgass. Lyse Gass, Clean Energy Systems, Norges Forskningsråd og det amerikanske Energidepartementet samt Shell, vil bygge ut et 40 MW forsøksanlegg i Risavika, utenfor Stavanger. Prosjektet som er planlagt av Lyse og CO 2 Norway kalles Zeng (Zereo Emission Norwegian Gas). Det er basert på en amerikansk teknologi utviklet av selskapet Clean Energy systems. Et selskap opprettet av gamle rakettmotorkonstruktører.
![DOF](https://images.gfx.no/80x/2852/2852950/Dof_idOIFAmXi9_0.png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy220,cw1600,ch533,2000x/2853/2853399/Riser-Transfer-2.jpg)
De har basert seg på teknikk kjent fra rakettmotorer hvor flytende oksygen og naturgass eller hydrogen brukes som brennstoff. I dette tilfellet brukes naturgass. Når naturgassen sendes inn i et brennkammer sammen med oksen, dannes damp og CO 2. Dette sendes da inn i en tradisjonell dampturbin som kan tilkoples en generator. Ut på andre siden kommrt vann og CO 2, hvilket er lett å skille. CO 2-fangst blir enkelt.
Oksygenet dannes ved en membranutskiller. Damptrykket er på 30 - 40 bar. Dette gir en virkningsgrad på 45 - 48 prosent. Anlegget i Risavika skal være et forsøksanlegg. Sammen med underleverandører vil prosjektet søke å øke damptrykket til 85 bar. Da vil virkningsgraden bli bedre og det blir enda enklere å skille ut CO 2.