Men amerikanerne står overfor en alvorlig og omfattende energisituasjon. Alle prognoser tyder på at amerikanerne med dagens vekst de neste tyve årene kommer til å øke kraftforbruket med 45 prosent, oljeforbruket med 33 prosent og gassforbruket med 50 prosent.
For å møte dette vil Bush-administrasjonen bygge 1300 nye konvensjonelle, termiske kraftverk. Det vil si kjernekraftverk, gass-, kull- og oljefyrte kraftverk.
Energiplanen er lagt ut på nett. Søker du i den på jakt etter hva dette betyr av utslipp av klimagasser, leiter du forgjeves. President George W. Bush og visepresident Dick Cheney, som står som fadder for rapporten, har definitivt lagt Kyoto og all klimadiskusjon i energipolitikken steindød.
![DOF](https://images.gfx.no/80x/2852/2852950/Dof_idOIFAmXi9_0.png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy1070,cw6414,ch2138,2000x/2852/2852893/IMG_5637m.jpg)
Demokratene i kongressen og miljøaktivister ser planen mer som en håndsrekning til en amerikansk oljeindustri og kullindustri på felgen. Handelen med petroleumsprodukter på det internasjonale markedet blir også gjort til et hovedpoeng i rapporten.
Litt dryss til fornybare energikilder finner de imidlertid plass til: Over ti år skal utvikling av teknologi for hybridbiler, metananvendelser og solceller nyte godt av skattelettelser for 10 milliarder dollar. Energiforskning til vindkraft, solvarme, jordvarme og biomasse avspises med 1,2 milliarder dollar over samme tidsrom.