Tørrdokken ved Kaarbø-verkstedet i Harstad til om lag 160 millioner kroner skal sette fart på det lokale næringslivet og bygge kompetanse i regionen. Eierselskapet Harstad Skipsindustri ønsker at staten skal bidra med ca 100 millioner kroner til prosjektet. Fjorten verft i regionen protesterer imidlertid mot statlig støtte, fordi de mener det vil føre til konkurransevridning.
Framtidig vedlikehold av Forsvarets fregatter er ett av argumentene for prosjektet. Forsvars- og næringsdepartementet har foreløpig ikke avgjort om planene får statlig støtte.
Nytt marked
– Vi mener den planlagte tørrdokken vil gjøre det mulig for oss å betjene et marked som i dag ikke betjenes i Nord-Norge; blant annet Forsvarets behov de neste 30 – 40 åra, sier administrerende direktør Jan Oddvar Olsen ved Kaarbø-verkstedet. Både lokale hurtigbåter og større forsyningsskip er etter hans mening aktuelle for den nye tørrdokken.
Kaarbø-verkstedet og og seksten andre bedrifter er med i Maritimt Nettverk Nord. Dette samarbeidet ble etablert i fjor for å samle den lokale leverandørindustrien til satsing på maritimt vedlikehold. Dokkplanene støttes også av Næringsforum Nord, en sammenslutning av Næringslivets Hovedorganisasjon (NHO) og Landsorganisasjonen (LO) i de tre nordligste fylkene.
Allerede overkapasitet?
De fjorten motstanderne av planene står samlet bak protesten:
– Vi har ikke noe imot ny tørrdokk i Harstad, men staten må ikke betale den, sier styreleder Birger Jakobsen ved Slipen Mekaniske i Sandnessjøen.
Han stiller seg spørrende til næringslivets støtte: – NHO har ikke spurt sine egne bedrifter om dette. Heller ikke Fellesforbundet har spurt bedriftene det berører, påpeker Jakobsen.
– Markedsmessig er prosjektet helt idiotisk. Her i Nord-Norge har vi allerede overkapasitet, sier Svein H. Løken ved Søren E. Skarvik i Svolvær. Han understreker at verftene i Nord-Norge kan dokksette de fleste fartøy som hører til landsdelen, unntatt de nye hurtigrutene. Han kan ikke se at den planlagte tørrdokken skal dekke et annet marked.
– Her i Svolvær har bedriftene selv investert 60 –70 millioner kroner i overbygde slippanlegg – uten statlig støtte. Vi ser det som et trussel at staten støtter en enkelt bedrift som alltid har vært vår konkurrent, sier Løken.
![Bewi](https://images.gfx.no/80x/2804/2804082/last%2520ned%2520(3).png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy909,cw3333,ch1111,2000x/2852/2852172/DSC09536.jpg)
Sjanseløs
Også Jakobsen protesterer på at noen skal få gratis det de andre må låne. Han mener at verftet hans ikke vil ha noen sjanse i konkurransen med overbygd tørrdokk i Harstad.
Argumentet om vedlikehold av Forsvarets nye fregatter avviser han tvert:
– Den første fregatten skal på land i år 2008. Hva skal de gjøre i mellomtida på den nye tørrdokken? Verftene i regionen er invitert til å delta i nettverket sammen med Kaarbø-verkstedet, men det fnyser Jakobsen av.
Vestlandet aktuelt
Vedlikehold av fregattene er interessant for flere verft. Administrerende direktør Paal Martens ved Mjellem & Karlsen Verft A/S (M&K) har tidligere uttalt at verftet sannsynligvis kan få drive vedlikeholdsarbeid på de nye fregattene.
M&K investerer store beløp i et nytt verft på Hanøytangen utenfor Bergen for å kunne bygge to av fregattene. I sin presentasjon av fregattprosjektet skrev M&K:
– Bazan vil sammen med M&K og mulige andre deltakere investere i og etablere et skreddersydd og moderne vedlikeholdssenter for fregatter i Bergen.