Et knippe sambandseksperter fra den internasjonale organisasjonen Telekom uten grenser (Télécoms sans frontières, TSF) dro til Japan kort tid etter det første jordskjelvet for å hjelpe til med å opprette telefon- og datalinjer i områder hvor infrastrukturen er ødelagt.
Arbeidet foregår i regi av FN og i samarbeid med nasjonale myndigheter.
Hjem
Nå er de beordet hjem på grunn av faren for strålig fra de ødelagte atomkraftverkene.
Rigget
Teknikerne rigget et midlertidig kommunikasjonssenter for FNs hjelpeapparat i Tokyo, OSOCC (On-Site Operations Coordination Centre) denne uken, melder TSF på sine hjemmesider.
![DOF](https://images.gfx.no/80x/2852/2852950/Dof_idOIFAmXi9_0.png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy220,cw1600,ch533,2000x/2853/2853399/Riser-Transfer-2.jpg)
De vurderte å oppsøke de kataroferammede områdene, men er så langt blitt hindret av ødelagte kommunikasjonsveier.
Så kom beskjeden fra hovedkontoret i Paris om å komme seg ut av landet.
Les også:
Skadet
Etter en naturkatastrofe som Japan ble utsatt for, med flere jordskjelv og tsunami, ble mye av den digitale infrastrukturen ødelagt i deler av landet.
![Schneider Electric](https://images.gfx.no/80x/2717/2717830/squarelogo_RGB.png)
![Forenkler bærekraftsrapportering i datasentre](https://images.gfx.no/1000x333/2833/2833606/EcoStruxure_IT.jpg)
Spesielt mobilnettet er sårbart under slike påkjenninger.
En foreløpig status lyder på at faste linjer er satt ut av spill i den hardt rammede byen Sendai og i deler av Tokyo.
I tillegg er gsm-nettet overbelastet.
Rykket ut
– Vår innsatsgruppe stasjonert i Bangkok rykket raskt ut etter jordskjelvet. Den er nå i møter med FN og landets myndigheter for å skaffe seg oversikt over bistandsbehovet, sier internasjonal koordinator Myriam Anette hos TFSF til Teknisk Ukeblad.
Ingeniørene skal hjelpe bistandsarbeiderne med kommunikasjon, og de skal sørge for at sivilbefolkningen kan få litt tid på telefon og nett til å søke etter pårørende eller selv gi livstegn fra seg.
Satellitt
De har med seg mobiltelefoner, satellittelefoner, pc-er og utstyr for å komme på nett via satellitt. Sponsing fra store telekomaktører bidrar til at gruppen hele tiden har det beste utstyret på markedet.
– Det første innsatsgruppen gjør når de kommer til et slikt område er å skaffe seg en oversikt over behovene. Ofte kan det være en utfordring å skaffe strøm. Hvis det ikke finnes strømnett, har vi batterier til en viss driftstid. Ellers blir det snakk om generatorer, sier Anette.
Krig og katastrofe
Hun holder til ved TSFs hovedkontor i Paris, mens organisasjonen har baser også i Thailand og Nicaragua.
Organisasjonen lever av bidrag fra telekom-selskaper og jobber tett med EU-kommisjonen og FN.
Balkan
Arbeidet ble inspirert av behovet for telekom i områder rammet av krig og katastrofer, første gang på Balkan og Kurdistand på 90-tallet.
I løpet av 12 år har TSF vokst til et nett av medarbeidere som er klare til å rykke ut til hele verden 24 timer i døgnet.
Frivillige
Noen stor organisasjon er det ikke.
– Vi har 18 ansatte som er lønnet av oss. I tillegg er det et korps av 40 frivillige it-ingeniører, sier Anette.
Fagfolkene har sørget for mobile midlertidige linjer i 60 land, hvor 570 humanitære organisasjoner og flere hundre tusen mennesker har fått hjelp. I gjennomsnitt pågår en slik operasjon i 45 dager, inntil ny infrastruktur er bygget opp på stedet.
Norsk hjelp i Tunisia
Direktoratet for sikkerhet og beredskap (DSB) har sendt telekom-spesialister til den libyske grensen.
Norwegian UNDAC Support er direktoratets team for ikt-støtte i felt ved internasjonale katastrofer.
United Nations Disaster Assessment and Coordination (UNDAC) er FNs organ for katastrofehåndtering og henter fagressurser fra sine medlemsland.
Flyktninger
– Tidligere i måneden sendte vi to mann til Tunisia for å hjelpe til med infrastruktur på grensen til Libya, forteller seniorrådgiver Stig Rune Pedersen.
Her har FN satt i gang et større apparat for å hjelpe strømmen av flyktninger fra Gadaffi-regimet.
Hjelper hjelperne
Den norske gruppens oppgaver er ganske lik arbeidet til TSF, med å bistå hjelpeapparatet ved å få på plass det nødvendigste kommunikasjonsmidler.
– Vi sørger for at hjelpearbeiderne får summetone der det er behov for det, beskriver Pedersen.
Gruppen sorterer under DSB med bistand fra Sivilforsvaret og deltok blant annet i Thailand og Sumatra etter tsunami-katastrofen i 2004.
– UNDAC har eksperter på plass i Japan, men denne gangen har det foreløpig ikke vært behov for bidrag fra oss i Norge, sier Pedersen.
Les også: