Bluetooth vil sørge for at kommunikasjonsledninger forsvinner mer og mer, også i den personlige sfære. Teknologien ble lansert med brask og bram for flere år siden. Tanken var at alle elektroniske enheter i vår umiddelbare nærhet skulle kunne kommunisere trådløst med oss og med hverandre uten tidkrevende oppsettsrutiner.
Standardisering, interoperabilitet og ikke minst billige radiobrikker til under fem dollar stykket skulle sørge for raskt gjennombrudd i markedet. Men internasjonalt standardiseringsarbeide er erfaringsmessig tidkrevende. Ved masseproduksjon av nye kompliserte og høyintegrerte kretser opplever man ofte at lik ramler ut av skapet.
Stor utbredelse
![Bewi](https://images.gfx.no/80x/2804/2804082/last%2520ned%2520(3).png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy909,cw3333,ch1111,2000x/2852/2852172/DSC09536.jpg)
Kort sagt; ting tar tid. Men nå har Bluetooth-teknologien fått et godt fotfeste verden over. Flere store internasjonale analyseselskaper er positive. På den nylig avsluttede 3GSM World Congress i Cannes var Bluetooth også tema i mange ulike sammenhenger. Stadig flere mobiltelefonprodusenter kommer med Bluetooth-modeller. Det er ventet at utviklingen vil skyte enda større fart når UMTS-nettene kommer på lufta. Tall fra ARC Group anslår at det vil bli solgt 26 millioner mobiltelefoner med Bluetooth-kommunikasjon i år og nesten 100 millioner neste år. Forrester Group mener at om fem år vil 73 % av alle mobiltelefoner og 43 % av håndholdte datamaskiner ha Bluetooth-funksjonalitet.
Tall fra Bluetooth Special Interest Group (SIG) Inc., som eier varemerket Bluetooth og står for godkjenningen av produktene, forteller at det allerede er over 500 ulike godkjente Bluetooth-produkter på markedet. Tallet vokser hele tiden. Bare i siste kvartal i fjor godkjente de gjennomsnittlig ca ti nye Bluetooth-produkter hver uke.
Pådriver
Uten forkleinelse for noen må man kunne si at Bluetooth-teknologien har sitt utspring hos Ericsson. Ideen ble klekket ut i Lund allerede i 1994. I 1997 ble navnet bestemt, og året etter gikk Ericsson sammen med IBM, Intel, Microsoft, Motorola, Nokia, Toshiba, 3Com og Agere om å promotere Bluetooth som en verdensstandard. I dag er flere hundre bedrifter med som assosierte medlemmer i Bluetooth SIG.
Ericsson er fremdeles en sterk pådriver for Bluetooth-teknologien. I desember 2000 opprettet de et eget selskap, Ericsson Technology Licencing AB, hvis eneste oppgave er å lisensiere ut Bluetooth-teknologi. De har blant annet syv store brikkeprodusenter på kundelisten.
Massemarked
Maria Khorsand i Ericsson Technology Licencing venter at salget av forbrukerprodukter med innebygget Bluetooth-funksjonalitet vil gå kraftig opp i årene som kommer, utover de 30-40 millioner produkter som ventes solgt i år. - Jeg er overbevist om at dette blir et massemarked. Prisene på elektronikkbrikkene er lave allerede i dag. Men de må bli enda lavere, sier Khorsand.
Hun sier samtidig at Ericsson kommer med en ny generasjon radiobrikke til høsten. - Den blir svært mye mindre og vil lett kunne integreres i andre produsenters utstyr. I en overgangsperiode vil vi se en rekke ulike typer påbyggingsutstyr, men på sikt vil Bluetooth-funksjonaliteten være integrert i produktene, sier Khorsand.
Brukervennlig
Ved siden av lav pris, er antakelig brukervennligheten den viktigste årsaken til at Bluetooth ser ut til å lykkes. Bluetooth SIG har allerede godkjent en rekke standardiserte Bluetooth-protokoller, også kalt profiler. Disse gir radioforbindelsen bestemte egenskaper.
Ett eksempel er forbindelsen mellom mobiltelefon og hodetelefon. Nylig kom en profil for bruk i bilen. Denne beskriver hvordan mobiltelefonen kan brukes uten at den tas opp av vesken eller lommen. En skriverprofil gjør det på samme måte mulig å skrive ut dokumenter på tilfeldige Bluetooth-skrivere som måtte befinne seg i nærheten uten å måtte installere driver-programmer. En godkjennelse av Personal Area Network Profile, som vil kunne gi et ad-hoc nettverk mellom bærbare PC-er, rett rundt hjørnet.
Selv om forbrukermarkedet vil være drivende i starten, vil også industrielle anvendelser komme etter hvert. Norske ABB har allerede gjort forsøk med dette. Svenske Connectblue rapporteres å være i gang med å utvikle en profil som kan fjernstyre og avlese ulike industrimaskiner i Feltbuss-miljø.
Bluetooth-teknologien
Bluetooth er en trådløs teknologi for lavkost, laveffekt trådløs kortholdskommunikasjon.
Navnet: Etter danskekongen Harald Blåtann som levde for vel 1000 år siden. Han var visstnok svært glad i blåbær
Frekvens: Opererer i det ulisensierte 2,4 GHz-båndet. Benytter frekvenshopping, kryptering og autentisering for sikker dataoverføring. Kan operere uten å påvirkes av støy fra annet radioutstyr i samme frekvensbånd.
![ABB SmartPrat](https://images.gfx.no/80x/1672/1672165/ABB.png)
![Podcast: Slik kan hydrogenproduksjon bli mer bærekraftig](https://images.gfx.no/1000x333/2826/2826417/AdobeStock_241036056.jpg)
Rekkevidde. 10 meter, 100 meter i senere versjoner
Overføringskapasitet: 721 kbit/s, sammenlignbart med en god ADSL-overføring. Ventes å øke i senere versjoner.