Flaksen består i at Opportunity i siste fase av landingen, etter flere sprett og en del rulling som følge av de støtdempende gasssposene, havnet i et 22 meters krater. "Hole in one," kaller golfspillerne det.
Et slikt krater kan gi innsyn i områdets geologiske forhistorie, og for Opportunity ble det rene gullgruven. Oppe i kraterskråningen på den ene siden fantes klare tegn til en utløper av Mars-grunnfjellet.
Det var i de oppstikkende steinene og jordsmonnet mellom, at kjøretøyet gjorde en rekke enkeltobservasjoner som samlet gjorde Steve Squyres, MER (Mars Exploration Rover) sjefsforsker og professor ved Cornell University, i stand til å trekke følgende konklusjon:
"Flytende vann har en gang strømmet gjennom disse steinene. Vannet endret struktur og kjemi. Vi har vært i stand til å lese sporene vannet etterlot, og føler oss ganske sikre".
Salter
Opportunitys alfa-partikkel røntgenspektrometer har funnet store mengder svovel i grunnfjell-utløperen. Andre ledetråder fra samme instrument og fra Mini-TES (Mini-Thermal Emission Spectrometer), antyder at svovelen er i form av sulfatsalter. Her på Jorden er steiner som inneholder så mye salter enten dannet i vann, eller har vært nedsenket i vann over i lang tid etter de oppsto.
Kjøretøyets Mössbauer-spektrometer har registrert jarositt, et jernholdig sulfatmineral som kan ha oppstått fordi steinen har ligget lenge i en sur innsjø eller i en sur, varm kilde.
Bilder fra Opportunity´s panoramakamera og mikroskopkamera viser ganske mange tynne, flate hull omtrent på størrelse av en tiøring. Disse hullene minner mye om dem som oppstår på jorda når saltkrystaller vokser inni steiner i saltholdig vann og senere forsvinner på grunn av erosjon eller ved at de oppløses.
Kameraene har også avdekket kuler på størrelse med hagl. Enkelte forskere kaller dem "blåbær", skjønt de ikke er blå, men grå.
Kulene er ikke konsentrert i spesielle lag i steinen, slik de ville ha vært om de hadde oppstått utenfor og ført inn mens steinen ble dannet. De forekommer spredt, noe som trolig betyr at de er hva geologene kaller konkresjoner og således ble til ved oppsamling av mineraler skilt ut fra en oppløsning i en porøs, vanngjennomtrengt stein.
Vann-konklusjonen passer dessuten med en tidligere påstand om grå hematitt i Meridiani Planum området. Opportunity har påvist grå hematitt, men dette sporet holder ikke isolert sett selv om jernoksid-mineralet vanligvis oppstår i vann-sammenheng her nede.
![DNV](https://images.gfx.no/80x/2753/2753085/DNV_logo.png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy295,cw3990,ch1330,2000x/2852/2852260/_EEW0201mindre.jpg)
Veien videre
På pressekonferansen 2. mars ga forskerne klart uttrykk for at man ville prøve å finne ut hvor geografisk utstrakt vannsporene er. Dette betyr at Opportunity, når undersøkelsene av grunnfjell-utløperen i krateret er avsluttet, vil begi seg over kanten i østlig retning på vei mot Endurance.
Dette krateret ligger 740 m unna, har en diameter på 160 m og er 30 m dypt. Deretter, hvis kjøretøyet fremdeles er operativt, kan det bli snakk om å sette kurs mot et flekket lyst og mørkt område. Fra bane rundt planeten ser de lyse feltene ut til å være nye forekomster av grunnfjell.
Omtrent samtidig med at Opportunity legger i vei mot Endurance, vil søsterkjøretøyet Spirit være fremme ved krateret Bonneville - på den andre siden av Mars.