Før måtte geofysikerne se på en rekke seismiske plan for å kunne danne seg et bilde av det potensielle oljeførende feltet i tre dimensjoner. Dette var som å se en enorm informasjonsmengde gjennom et nøkkelhull og samtidig formidle til andre hva du ser. Nå utfører datamaskinen denne jobben. Eksperter på ulike felt kan sitte sammen og bestemme hvordan oljefeltet skal utnyttes.
Et annet resultat av den nye teknologien er at norske oljeselskaper blir mer interessante samarbeidspartnere når de skal konkurrere om utenlandske oppdrag.
Sikrere
Den tredimensjonale teknologien kan revolusjonere måten boreoperasjonene drives på. Ny instrumenteringsteknologi kan fortelle operatøren akkurat hvor borekronen befinner seg, og hele borestrengen kan modelleres inn i 3D-modellen av reservoaret. I fremtiden kan boreoperatører sitte trygt på land og styre hele boreoperasjonen meget nøyaktig fra et visualiseringsanlegg.
Denne utviklingen vil både bidra til å heve kvaliteten på boringen og senke kostnadene. I tillegg vil slik drift gi større sikkerhet, sier Trond Suul, fagleder for IT infrastruktur ved Statoils forskningssenter i Trondheim.
Måneder spart
Statoil har som mål å tappe i gjennomsnitt 54 prosent av det teoretiske oljeinnholdet i sine felt. Også Hydro oppnår store merverdier i sine oljebrønner ved hjelp av den nye visualiseringen.
Trond Suul leder Statoils utvikling av visualiseringsteknologi. – Da fagfolkene på letekontoret vårt i Harstad fikk tilgang til den nye visualiseringen og så det enorme datasettet som representerer et leteområde i norskehavet, fikk de et helt annet overblikk enn før. Nå kan de på noen dager gjøre ferdig arbeid som ellers ville tatt måneder, sier Suul.
Selv om programvaren og utrusningen koster mye penger, har ikke Statoil råd til å la være å satse på dette arbeidet, mener Suul. – Teknologien vil spare oss for masse ekstraarbeid og vil gjøre at vi kan tappe oljebrønnene mer effektivt, sier han.
Seismiske data må kunne tolkes raskt, for eksempel når norske oljeselskaper konkurrerer i utlandet. – I Angola kunne vi på kort tid fastslå at sjansen for å finne olje var svært stor etter å ha vurdert feltet med den nye teknologien. Dermed kunne vi forplikte oss på et mye sikrere grunnlag, sier Suul.
Hydro-gevinst
![HP Norge](https://images.gfx.no/80x/2757/2757793/hp%2520logo.png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy1445,cw7860,ch2620,2000x/2848/2848255/hp_day3_rex_ambiente_sophie_0504_shot_103%2520(1).jpg)
Tidligere brukte fagfolkene todimensjonale utskrifter for å få et inntrykk av oljefeltet. Når det hastet, hendte det at de bare klarte å se på hvert tiende snitt.
Norsk Hydro har satset hardt på virtual reality-teknologi (VR) og projiserer tredimensjonalt på veggene i en såkalt cave, som er et rom på 3x3x3 meter.
Forsiktige anslag fra to brønner i Ness-formasjonen på Oseberg viser at vi tjente rundt en halv milliard kroner ekstra med denne teknologien, sier Rolf Helland, som er geofysiker i Hydro og leder VR-prosjektet. Bare disse to brønnene betalte alt vi har brukt til folk og utstyr med en faktor på seks.
VR-teknologien har gjort det mulig å bore mer komplekse brønner fordi ulike fageksperter kan samarbeide mye bedre om brønnplasseringen. – Denne måten å styre brønnplasseringen på gjør at mer av brønnen går gjennom reservoarsand, og det leder til mer olje, sier Helland.
Bruk av såkalt firedimensjonal seismikk er enda et skritt videre. 4D gjør det mulig å bruke visualiseringsteknologien til å se hvor effektivt et oljefelt tappes. Ved å bruke seismikk fra ulike tidspunkt vil ekspertene kunne se om det står igjen noen lommer og korrigere for det.
SGI i teten
Prisen på utstyret som trengs til visualiseringen, kan få håret til å reise seg på hodet til de som er vant med PC-priser. Det dreier seg om spesialmaskiner, hvor visuell ytelse teller langt mer enn prisen. SGI har vært totalt dominerende i dette markedet i en årrekke.
En slik grafikkmaskin må ha et kjempestort minne som må kunne lagre hele geologimodellen og alle reglene for hvordan den skal oppføre seg. Flere grafiske regneenheter henter data fra minnet og beregner bildet som sendes til videokanonene. På tross av tidvise forsøk, har det ikke lykkes ennå for noen andre dataselskaper å erobre dette markedet. Både HP og Sun har imidlertid sagt at de vil inn på dette markedet.
![ABB SmartPrat](https://images.gfx.no/80x/1672/1672165/ABB.png)
![Podcast: AI og autonomi forbedrer drift av industrielle anlegg](https://images.gfx.no/1000x333/2796/2796199/AdobeStock_310134003.jpg)
Den raske utviklingen av grafikkprosessorer til spill kan bli en stor utfordrer. Her er lave priser og store volumer nøkkelord. Inngangsbilletten er allikevel den samme – grafikkytelse. Grafikkbrikkeprodusenter som nVidia har imidlertid ikke lykkes ennå, forteller Trond Suul. – Vi trenger ekte volumvisualisering. PC-spill er riktignok basert på en 3D-modell og ser ut som 3D, men er bare beregnet som todimensjonale flater. Til våre formål trenger vi den reelle 3-D-beskrivelsen helt frem til skjermbildet.
For PC
De to store internasjonale serviceselskapene Schlumberger og Haliburton utvikler programvaren som oljeselskapene benytter. Dette er spesialprogrammer med kostbare vedlikeholdskontrakter, beregnet på fåtall kunder i oljebransjen.
Flere arbeider intenst for å gjøre PC-en mer attraktiv på dette området også. Det fire år gamle norske selskapet VoxelVision i Trondheim tror prisen vil synke med minst en faktor på ti. De lager tolkningsprogramvare beregnet på billige PC-er. PC-ene brukes til å tegne opp bildet, og beregningene gjøres av PC-klynger med Linux operativsystem. Selskapet forhandler med flere store internasjonale oljeselskaper om kontrakter.
SGI har også tenkt i den samme banen og har inngått et samarbeid med nVidia for å basere sin fremtidige maskinvare på slike billige grafikkbrikker.